Skoleaftale: Stor tilfredshed med en ordentlig sum penge til bøger i folkeskolen
![Skoleaftale: Stor tilfredshed med en ordentlig sum penge til bøger i folkeskolen](/media/nnffrg5p/mathias-tesfaye.jpg?width=1424&height=770&quality=80&v=1dab28ea2abf710)
![Pia Osbæck](/media/dehkszsd/pia-04920-web-adobe-rgb.jpg?v=1d95c2a623088b0&rmode=crop&width=94&height=94&quality=80)
Det var en glædens dag, da børne- og undervisningsminister Mattias Tesfaye (S) i spidsen for en aftale mellem et bredt flertal i Folketinget, kunne fortælle, at der varigt er afsat 740 mio. kroner årligt til at styrke folkeskolen. Pengene er fordelt på 33 initiativer og dertil kommer en række engangsinvesteringer, heriblandt 540 mio. kroner til flere fysiske bøger som modvægt til skærmbaseret undervisning.
På pressemødet, da aftalen blev offentliggjort, sagde Mattias Tesfaye bl.a. om den nye aftale:
”En skole med meget mindre skærm. Det er noget, jeg er meget optaget af … Vi kommer til at afsætte en halv mia. til skolebøger over en ti-årig periode …. Vi ønsker en skole, hvor elever kan bladre i bøger, røre i gryder, spille på instrumenter, fordi skolen skal være fysisk, den skal være håndgribelig, for man skal gribe, før man kan begribe.”
Aftalen kommer efter, at Mattias Tesfaye tidligere havde udsendt en række anbefalinger, bl.a. om brugen af skærme i skolen. Dengang sagde GRAKOMs adm. direktør, Carina Christensen:
”Anbefalingerne fra børne- og undervisningsministeren er udmærkede og velmente, men jeg tvivler stærkt på, at de i sig selv vil gøre nogen stor forskel. Der er nok snarere behov for en plan fulgt op at konkrete tiltag. Vi bør også drøfte, om det virkelig er tilstrækkeligt at overlade det til skolerne at løfte opgaven selv. Måske skal der nationale tiltag til, hvis udviklingen for alvor skal vendes”.
Hun tilføjer nu, at hun på GRAKOMs medlemmers vegne er rigtig glad for skoleaftalen.
”Det er virkelig opløftende, at anbefalingerne bliver fulgt op af både konkrete tiltag og en god pose penge. Det er vi superglade for og tilfredse med. Jeg har dog en lille undren over, hvorfor man ikke får pengene ud at arbejde allerede i år.”
Carina Christensen hentyder til, at de 540 mio. kroner bliver givet over en ti-årig periode, men der gives ingen penge i 2024. Først i 2025 kommer det første beløb, som er på 21 mio. kr. Derefter gives 56 mio. kr. i 2026, 57 mio. kr. i 2027, og derefter 58 mio. kr. i årene 2028-2034.
”Vi har jo set med Pisa-undersøgelserne, at skolebørn ikke kan læse i tilstrækkelig grad, og det har undervisningsministeren også selv været ude at påpege, så vi vil fra GRAKOMs side opfordre til, at pengene kommer ud at leve med det samme,” siger Carina Christensen.
I Sverige og Norge har man også udfordringer med børns læsefærdigheder. I Sverige har man for nylig givet 176 mio. SEK til indkøb af bøger, som skal ske i 2024. I Norge har Kristeligt Folkeparti foreslået en storstilet satsning på trykte lærebøger på 500 mio. NOK senest i 2025.
Det er Center for Undervisningsmidler, der er det nationale ressourcecenter for skoler og ungdomsuddannelser, og som hører under Uddannelses- og Forskningsministeriet, der modtager pengene. Folkeskoler og frie grundskoler kan derigennem få gratis adgang til at låne klassesæt i skøn- og faglitteratur.
Artiklen er første gang bragt i GRAKOMs magasin Kommunikationsindustrien 2/2024.